Javni sklad Republike Slovenije za kulturne dejavnosti že desetletja organizira izjemno uspešna izobraževanja in usposabljanja za mentorje in posameznike, ki delujejo na področju različnih dejavnosti v kulturi in umetnosti.
Študijski center JSKD je bil ustanovljen z namenom raziskovanja in izobraževanja, dodeljevanja finančnih spodbud, podeljevanja nagrad, rezidenčnih projektov, projektov iz evropskih kohezijskih sredstev in knjižnične dejavnosti sklada. JSKD je organizacija z dolgoletno tradicijo izobraževanj, strokovnega usposabljanja ter zagotavljanja znanj in veščin kulturnim ustvarjalcem, ki delujejo na različnih področjih kulture, z naborom kvalitetnih in izkušenih predavateljev ter mentorjev.
Programi izobraževanj in usposabljanj so namenjeni mentorjem, učiteljem, vzgojiteljem, animatorjem in vodjem kulturnih skupin ter posameznikom, ki želijo delovati ali se dodatno izobraziti na posameznih področjih. Od leta 2015 poleg že ustaljenih oblik izobraževanja prek Študijskega centra ponujajo interdisciplinarna izobraževanja, ki povezujejo različne ustvarjalne dejavnosti, predvsem za delo z otroki in mladimi. Programi in vsebine so prilagojeni tako, da so primerni za individualne kot skupinske izvedbe z namenom, da posameznika opolnomočijo z veščinami in znanji, ki so pomembni za izvajanje interesnih in vodenih dejavnostih s področja umetnosti tako v šolah kot vrtcih.
Ponujajo široko paleto kvalitetnih ter dobro premišljenih izobraževanj in usposabljanj za vsa primarna področja kulturnih dejavnosti, ki so razdeljena v sklope po 8, 16 ali 40 šolskih ur. Ponujajo tudi daljše izobraževalne programe in usposabljanja, ki so oblikovana za specifične skupine slušateljev in vezana na posebne evropske in nacionalne projekte. Vodijo jih priznani domači in tuji mentorji, ki odgovarjajo na potrebe in specifike posameznih dejavnosti in okolja.
Z JSKD smo sklenili petletno pogodbo o sodelovanju na področju umetnosti. Sklope smo razdelili na:
- Glasbo in ples
- Gledališče in igra
- Likovna umetnost in bralna kultura
- Filmska umetnost in animirani film
- Intermedijska dejavnost in kulturna dediščina
Eden izmed osrednjih ciljev UMETNOSTI je otrokom predstaviti raznolikost umetnosti, kjer so različne zvrsti povezane v umetniško celoto. Dober pedagog prepleta različne umetniške prakse in s tem otroke spodbuja k iskanju lastnega umetniškega izraza. Pod vodstvom vrhunskih mentorjev JSKD pripravlja različna interdisciplinarna izobraževanja, kjer slušatelji skozi teorijo in preverjeno prakso pridobijo nova uporabna znanja na področju umetnosti, seminarji pa vsebujejo tudi primere dobre prakse.
Mentorji, s katerimi smo sodelovali do sedaj:
Glasba in ples
Jana Kovač Valdés, plesna pedagoginja, je zaključila Pedagoško akademijo v Ljubljani in Akademijo za glasbo (glasbena pedagogika). Plesno izobrazbo si je pridobila na različnih plesnih seminarjih. Od leta 1983 je zaposlena na Oddelku za sodobni ples Konservatorija za glasbo in balet Ljubljana, kjer od leta 2008 poučuje tudi plesalcem prilagojen Nauk o glasbi. Vzporedno s pedagoškim delom je v okviru ZŠŠ aktivno sodelovala pri prenovi plesnega izobraževanja na osnovni stopnji. Od leta 1996 sodeluje s PeF v Ljubljani kot izvajalka vzorčnih nastopov za plesno vzgojo študentom 1. letnika »Predšolska vzgoja«. Je avtorica priročnika ustvarjalnega giba in sodobnega plesa za otroke z osnovami plesnih tehnik Plesna žgečkalnica (JSKD 2011).
Peter Kus je skladatelj, lutkovni režiser, izdelovalec instrumentov in pedagog. Ustvarja avtorske predstave v katerih raziskuje območje, kjer se križata glasba in lutkovno gledaliče. Peter Kus tudi oblikuje in izdeluje izvirne glasbene instrumente. Septembra 2008 je v Etnografskem muzeju v Ljubljani postavil prvo izmed cikla razstav izvirnih glasbenih inštrumentov Evfonija, s katerimi je v letih 2009 – 2011 gostoval še v Celju in Mariboru. Njegova razstava Zvočni vrt je bila postavljenja v Reimsu (Francija), v Welsu (Avstriji), v Šibeniku, Osijeku in na Reki (Hrvaška) ter v Kotorju (Črna gora). Oktobra 2010 je z ilustratorko Kajo Avberšek izdal Pojoči grad – priročnik za izdelovanje izvirnih inštrumentov v stripu!.
Boštjan Gombač je začel peti zelo zgodaj, s šestimi leti v otroškem zboru RTV, kjer je ostal štiri leta, nato pa še štiri v mladinskem. Z enajstimi leti je začel igrati klarinet, v razredu Jožeta Kotarja pa je diplomiral na Akademiji za glasbo v Ljubljani. Raznolikost njegovega ustvarjanja je najmanj v dveh segmentih: izredno bogata paleta različnih glasbenih stilov in virtuozno obvladovanje številnih instrumentov, kot so klarinet, saksofon, različne flavte in piščali, različna tolkala, zvončki, teremin, okarine in školjke. V vseh njegovih skladbah je čutiti različne elemente: atmosfero džungle, pridih kletzmerske glasbe, orient, afriško deklamacijo, swing, bolero …
Gledališče in igra
doc. Jelena Sitar je diplomirala na AGRFT, smer dramaturgija. Nekdanja svetovalka za gledališko in lutkovno dejavnost pri ZKOS. Deluje kot samostojna kulturna delavka, predvsem kot režiserka ali avtorica. Ustvarila je že več kot 30 lutkovnih predstav. Je vodja lutkovne skupine ZAPIK (predstave: Mezinček, Prstne igre, Mojca Pokrajculja itd.) Hkrati je tudi dolgoletna mednarodno priznana mentorica, vodja delavnic in pedagoginja. V okviru sodelovanja s Skladom je delovala predvsem kot oblikovalka programov različnih medobmočnih in državnih lutkovnih srečanj ter kot predavateljica na delavnicah. Je predavateljica na Pedagoški fakulteti Univerze na Primorskem, kjer pokriva predmete Lutkarstvo, Gledališče in lutke v razredu, Lutke, drama in mediji ter Osnove gledališke pedagogike.
Jerca Cvetko je odrsko kilometrino je pridobivala kot dolgoletna članica večkrat nagrajene gledališko-cirkuško-lutkovne skupine Artizani (predstave Zlata Ptica, Čarovnik iz Oza, Marjetica in zmaj). Pri nastajanju predstav so se člani izobraževali na dramskih, artističnih in akrobatskih delavnicah, osvajali trapez, izpopolnjevali odrski gib in pantomimo. V Društvu Zapik je v sezoni 2008/9 igrala lutke (predstava Miška kaško kuhala, gostujoča po državnih in mednarodnih festivalih, večkrat nagrajena). Ustvarila je likovne podobe lutkovnih predstav Jabolko in Štirje muzikantje Gledališča Fru-Fru. Riše kamišibaje, slika z akrili, je avtorica Črevonožcev, leta 2004 je imela svojo prvo ilustratorsko razstavo. Je zmagovalka letošnjega slovenskega festivala kamišibaja v Piranu.
Jure Engelsberger je oblikovalec in ilustrator. Za svoje ilustracije je prejel številne nagrade in predstavlja eno pomembnih imen slovenske ilustracije. Poleg ilustracije deluje še na področju oblikovanja. Je tudi glasbenik (pravi, da ljubiteljski), ki je izdal 5 albumov in izvedel 150 koncertov. Kamišibaj ustvarja od začetka, torej od 2013. Jure je naš likovni ekspert, na področju kamišibaja pa se predstavlja kot celosten ustvarjalec. Tudi on se ponaša z dvema nagradama na osrednjem slovenskem festivalu v Piranu, od tega z glavno nagrado 2015 za Panterja (po R. M. Rilkeju). Izvaja, raziskuje in vodi delavnice.
Likovna umetnost in bralna kultura
Peter Škerl - ilustrator Peter Škerl (rojen 8. maja 1973 v Ljubljani). Diplomiral je iz ilustracije in oblikovanja vizualnih komunikacij na Akademiji za likovno umetnost in oblikovanje v Ljubljani. V likovni umetnosti se je izkazal že kot osnovnošolec. Leta 1991, takrat še v srednji šoli, je posnel kratki risani film Tri gosenice. Od leta 2002 ustvarja kot svobodni umetnik. Ilustrira slikanice in knjige za otroke in mladino, učbenike in priročnike ter objavlja v otroških revijah (Cicido, Ciciban, Mavrica, Ognjišče). S svojimi ilustracijami je opremil več kot sto različnih izdaj knjižnih del in prejel več nagrad. Še posebej uspešen je bil s svojimi ilustracijami knjige Močvirniki pisateljice Barbare Simoniti, za katero je prejel nagrado Hinka Smrekarja. Knjige, ki jih je ilustriral, so pogosto uvrščene med t. i. Zlate hruške. Likovno je opremil tudi več lutkovnih in gledaliških predstav. Škerl živi in ustvarja v Dolenjskih Toplicah.
![](/images/logo/projekti/jskd/8.jpg)
Ida Mlakar, samostojna bibliotekarska sodelavka na področju bibliopedagogike, ki je študirala slavistiko in primerjalno književnost z literarno teorijo na Filozofski fakulteti v Ljubljani, od leta 1995 dela kot višja knjižničarka, najprej v Knjižnici Otona Župančiča (v enoti Pionirska knjižnica), od vsega začetka na podočju bibliopedagogike, po združitvi v enotno Mestno Knjižnico Ljubljana pa v Pionirski – centru za mladinsko književnost in knjižničarstvo, kjer od leta 2001 tudi soureja Priročnik za branje kakovostnih mladinskih knjig, sodeluje pri pripravi programov Strokovnih sred ter pri promociji kakovostnega branja (znak za kakovost zlata hruška). Od leta 2015 ima naziv samostojni bibliotekarski sodelavec, njeno osrednje delovno področje obsega bibliopedagogiko, je odlična mladinska knjižničarka z velikim posluhom do otrok in mladih ter izjemna pravljičarka. V vzajemni bibliografski-kataložni bazi podatkov COBISS so pod njenim imenom zbrani različni prispevki, tako v revijah ali knjižnih izdajah objavljeni članki kot prispevki s konferenc in strokovnih srečanj, do uredniškega dela za Priročnik, spremnih besed, bibliografij, leposlovnih ter poučnih besedil, plakatov in didaktičnih igrač za otroke in mladino.
Animirani film
![](/images/logo/projekti/jskd/9.jpg)
Andreja Goetz, samozaposlena v kulturi kot pedagoginja in filmska animatorka, je diplomirala na Akademiji za likovno umetnost v Ljubljani z avtorskim animiranim filmom Knjiga te čaka, poišči jo! Od leta 2006 deluje kot mentorica različnih delavnic in seminarjev animiranega filma. Leta 2014 je bila zaposlena v Nacionalnem filmsko-vzgojnem programu Art kino mreže Slovenije kot koordinatorka in mentorica delavnic animiranega filma. V projektu je skupaj s sodelavkami izvedla 252 delavnic, ki so potekale po vrtcih in osnovnih šolah po vsej Sloveniji. Kot avtorica besedil je sodelovala pri nastajanju prvega priročnika za animirani film v Sloveniji z naslovom Animirajmo!, ki je izšel pri Zavodu RS za šolstvo leta 2016. Leta 2017 je kot predavateljica sodelovala v projektu Razumevanje filma namenjen srednjim šolam po Sloveniji, ki ga je izvajala Slovenska Kinoteka. Je koordinatorka programa in mentorica delavnic pri Društvu za izvajanje filmske vzgoje Slon, ki izvaja predvsem dejavnosti za otroke in mlade na področju animiranega filma. Kot članica žirije za izbor animiranih filmov sodeluje pri natečaju Živel strip! Živela animacija! za osnovnošolce in srednješolce Furlanije- Julijske krajine in Slovenije. Je koordinatorka otroškega programa na Mednarodnem festivalu animiranega filma Animateka, kjer je tudi članica žirije za otroški program ob katerem izvaja tudi pedagoško vodene pogovore.